Csallóközcsütörtök önkormányzati képviselő-testülete a községekről szóló T.t. 369/1990 sz. törvény és módosításai 6. §-a, illetve a helyi adókról és a háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetékeiről szóló T.t. 582/2004 sz. törvény és módosításai alapján Csallóközcsütörtök község területére

kiadja a

5/2017 számú

ÁLTALÁNOS ÉRVÉNYŰ RENDELETET

a helyi adókról és a háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetékeiről Csallóközcsütörtök község területén

I. rész
Bevezető rendelkezések

1.§
Alap rendelkezések

1/ Ez az általános érvényű rendelet (a továbbiakban: „ÁÉR“) részletesen meghatározza a helyi adók és a háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetékei (a továbbiakban: „helyi adók és helyi illetékek“)  kivetésének feltételeit Csallóközcsütörtök község területén a 2018-as naptári évre.

2/ Csallóközcsütörtök község saját területén a következő helyi adókat veti ki:
a/ ingatlanadó,
b/ ebadó,
c/ közterület-használati adó,
d/ árukiadó-automataadó 
e/ játékautomata-adó 

3/ Csallóközcsütörtök község saját területén helyi illetéket vet ki a háztartási hulladékra és a kisméretű építkezési hulladékra.

4/ A helyi adók, mint az ingatlanadó, az ebadó, a közterületi-használati adó, az árukiadóautomata-adó és a játékautomata-adó adózási időszaka a naptári év.

II. rész
Helyi adók

2. §
Ingatlanadó

Az ingatlanadó magába foglalja
a/ telek és földadót,
b/ az építményadót,
c/ lakásadót és lakóházban található, nem lakás céljára szolgáló helyiségek adóját) (a továbbiakban csak mint „lakásadó“). 

3. §
Telek és földadó

1/ A földadó adóalanyai azok a személyek, akiket a helyi adókról és a háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetékeiről szóló T.t. 582/2004 sz. törvény és módosításai (a továbbiakban: „a helyi adókról szóló törvény”) 5. §-a felsorol.

2/ A földadó tárgya a Csallóközcsütörtök község területén lévő földterületek a helyi adókról szóló törvény 6. § 1. bekezdése szerinti besorolás alapján.

3/ Telek- és földadó, a törvény 7. § szerinti adóalap és a 8. § szerinti éves telek- és földadókulcs szorzataként számítandó ki. 
Az adóalap mértékét január elsejéig, az adózási időszak kezdetéig kell megállapítani. A változásokra, amelyekre az adózási időszak során kerül sor, az adó kezelője nem lesz tekintettel, kivéve azokat az eseteket, amelyekről az érvényes jogszabály rendelkezik.

4/ A földadóalap a földterület négyzetméterben meghatározott nagyságának és a helyi adókról szóló T.t. 582/2004 sz. törvény 1. cikkelyében meghatározott négyzetméterárnak a szorzata. 

5/ A földterület  értéke Csallóközcsütörtök községben az adótörvény 6.§ első bekezdése alapján a következő:

a)	szántóföld, komlóföldek, szőlők, gyümölcsösök, - 0,5576 euró/m² 
állandó gyepterületek (legelők) – 0,1473 euró/m²
b) kertek, - 1,85 euró/m ²
c) beépített területek és udvarok, egyéb területek, 1,85 euró/ ²
d) erdőterületek, amelyeken erdőgazdálkodás folyik, halastavak, haltenyésztéssel és egyéb gazdaságilag hasznosított vízterületekkel: a terület 1 m²-e azon  értéke, amelyet a vagyon általános értékének meghatározásáról szóló szabályok szerint állapítanak meg. Ha az adóalany nem igazolja szekértői véleménnyel a terület értékét, abban az esetben a terület értéke   0,1473 euró/m²
e) építési telkek. 18,50 euró/m²

6/ Azon  földterületek adóalapját, amelyen transzformátorállomás vagy árusításra és szolgáltatásnyújtásra szolgáló elárusítóhely (a továbbiakban csak „utcai elárusítóhely”) található, a földterület értéke képezi, amelyet  transzformátorállomás vagy az utcai  elárusítóhely valós, m²-ben megadott alapterületének és az építési telkek 1 m²-ének az adótörvény 2. sz. mellékletben feltüntetett értékének szorzata teszi ki.

7/ Az adó kezelője Csallóközcsütörtök egész területére a következő adókulcsokat  határozza meg az egyes földterület-fajtákra:
a) szántóföld, komlóföldek, szőlők, gyümölcsösök, állandó gyepterületek (legelők), földadóalapjának 0,50 %-a
b) kertek, földadóalapjának 0,50 %-a
c) beépített területek és udvarok, egyéb területek, földadóalapjának 0,50 %-a 
d) erdőterületek, amelyeken erdőgazdálkodás folyik,8) halastavak, haltenyésztéssel és egyéb gazdaságilag hasznosított vízterületekkel, földadóalapjának 0,50 %-a
e) építési telkek. földadóalapjának 0,70 %-a

4. §
Építményadó

1/ Az építményadó adóalanya azok a személyek, akiket felsorol a  törvény 9. §-a.

2/ Az építményadó tárgyát a Szlovák Köztársaság területén található építmények képezik, a következő tagolódásban: 
a) lakóépületek és melléképületek,  amelyek feladata a főépület kiegészítése, 
b) mezőgazdasági termelés céljára készült épületek, üvegházak, vízgazdálkodási építmények, saját mezőgazdasági termékek tárolására szolgáló épületek, beleértve a saját ügykezelési célokat szolgáló épületeket is, 
c) egyéni üdülést szolgáló pihenőházak és hétvégi házak, 
d) különálló garázsok, 
e) gyűjtőgarázsok (parkolóházak) épületei, 
f) földfelszín alatti gyűjtőgarázsok (mélygarázsok) épületei, 
g) ipari építmények, energetikai építmények, építőipart kiszolgáló építmények, saját termékek tárolására szolgáló épületek, beleértve a saját ügykezelési célokat szolgáló épületeket is, 
h) egyéb vállalkozást és önálló vállalkozói tevékenységet szolgáló épületek, egyéb vállalkozással és vállalkozói tevékenységgel összefüggő raktározás és ügykezelési célokat szolgáló épületek, 
i) egyéb építmények, amelyek nincsenek felsorolva az a)- h) pontokban. 
Az építményadó tárgyát azok az építmények képezik, melyek egy vagy több föld feletti vagy föld alatti szinttel rendelkeznek, és szilárd alappal kapcsolódnak a földhöz vagy cölöpökkel vannak rögzítve. Az adókötelezettséget nem befolyásolja az a tény, hogy az építmény használaton kívül van. 

3/Az építményadó tárgyát nem képezik azok az építmények, 
a) amelyekben lakások vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségek vannak, vagyis amelyek a lakásadó tárgyát képezik, 
b) gátak, vízvezetékek, csatornázások, árvízvédelmi berendezések és hőenergia szállító vezetékek. 
 
4/ Az építményadó adóalapját a beépített terület négyzetméterben meghatározott nagysága határozza meg. Beépített területnek minősül az építmény alaprajza szerinti, a földszint feletti  legterjedelmesebb épületrész, miközben a beépített terület nagyságába nem számítódik be a tetőszerkezet építmény alapját túlhaladó része.

5/ Az adó kezelője Csallóközcsütörtök egész területére az építményadót éves szinten, minden megkezdett négyzetméter építmény után a következőképpen határozza meg:

a/ lakóépületek és melléképületek,  amelyek feladata a főépület kiegészítése 0,100 euró 
b/ mezőgazdasági termelés céljára készült épületek, üvegházak, vízgazdálkodási építmények, saját mezőgazdasági termékek tárolására szolgáló épületek, beleértve a saját ügykezelési célokat szolgáló épületeket is, 0,500 euró 
c/ egyéni üdülést szolgáló pihenőházak és hétvégi házak, 0,350 euró 
d/ különálló garázsok 0,350 euró 
e/ gyűjtőgarázsok (parkolóházak) épületei 0,700 euró
f/ földfelszín alatti gyűjtőgarázsok (mélygarázsok) épületei 0,700 euró
g/ ipari építmények, energetikai építmények, építő-ipart kiszolgáló építmények, saját 
termékek tárolására szolgáló épületek, beleértve a saját ügykezelési célokat szolgáló épületeket is 0,700 euró 
h/ egyéb vállalkozást és önálló vállalkozói tevékenységet szolgáló épületek, egyéb vállalkozással és vállalkozói tevékenységgel összefüggő raktározás és ügykezelési célokat szolgáló épületek 1,000 euró
i/ egyéb építmények, amelyek nincsenek felsorolva az a)- h) pontokban 0,500 euró.

6) Az adó kezelője a többszintes építmények esetében minden további szintért felárat határoz meg 0,10 euró magasságban minden megkezdett m² -ért kivéve az első föld feletti szintet.

5. §
Lakásadó

1/ A lakásadó adóalanyai azok a személyek, akiket a helyi adókról szóló törvény 13. §-a felsorol.

2/ A lakásadó tárgyát azok a lakások és nem lakás céljára szolgáló helyiségek képezik, amelyek olyan lakóházban találhatók, ahol legalább egy lakást vagy egy nem lakás céljára szolgáló helyiséget természetes vagy jogi személyek szereztek meg. Az a lakóházban található lakás vagy lakásrész, amelyet az adó megállapítási időszak kezdetén, vagyis január 1-jén más célra, mint lakás céljára használnak, jelen törvény alkalmazásában nem lakás céljára szolgáló helyiségnek minősül. 

3/ A lakásadó adóalapját a lakás vagy nem lakás céljára szolgáló helyiség alapterületének m2-ben megadott nagysága képezi. 

4/ Az adó kezelője egész Csallóközcsütörtök területére a lakásadó éves adókulcsát 0,100 euró értékben határozza meg a  lakás céljára szolgáló helyiség alapterületének minden négyzetméteréért, beleszámítva minden megkezdett m²-t is.

5/ Az adó kezelője egész Csallóközcsütörtök területére a lakásadó éves adókulcsát a nem lakáscélú helyiségek esetében a következőképpen határozza meg:
a/ a nem vállalkozási vagy más kereseti forrásra használt nem lakáscélú helyiségek esetében 0,100 euró 
b/ a garázsként használt nem lakáscélú helyiségek esetében 0,350 euró 
c/ a vállalkozás vagy más bevételi forrás céljára használt nem lakáscélú helyiségek esetében 1,000 euró.

6. §
Mentesítés az ingatlanadó-kötelezettség alól

1/ Az ingatlanadó-kötelezettség alól mentesítettek Csallóközcsütörtök területén azok az ingatlanok, amelyeket a helyi adókról szóló törvény 17. § 1. bekezdése a-h/ pontjai felsorolnak.

2/ A helyi adókról szóló törvény 17. § 2./ bekezdése alapján az  adó kezelője meghatározza, hogy a helyi viszonyoknak megfelelően a község területén mentességet kap a földadó-kötelezettség alól:
a/ azon földterületek, melyeken temetők, urnacsarnokok, urnamezők és a hamvak szétszórására létrehozott mezők találhatók, 
b/ az iskolák és iskolai létesítmények által használt telkek, - 17-es §, 2-s bekezdés h pontja.

3/ A helyi adókról szóló törvény 17. § 3./ bekezdése alapján  az adó kezelője meghatározza, hogy a helyi viszonyoknak megfelelően a község területén mentességet kap az építményadó-kötelezettség alól:
a/ azokra a garázsokra és lakóépületben garázs céljául szolgáló nem lakáscélú helyiségekre, súlyosan fogyatékos természetes személy igazolványával rendelkező személyek, vagy súlyosan fogyatékos természetes személy igazolványával rendelkező, kíséretre szoruló személyek tulajdonában vannak, és amelyek ezen személyek szállítását szolgáló gépjárművek tárolását biztosítják,
7. §
Ebadó

1/ Az ebadó tárgyát a természetes vagy jogi személy által tartott, 6 hónaposnál idősebb eb képezi. 

2/ Az ebadó tárgyát nem képezi 
a) a tudományos célokra és kutatási célokra tartott eb, 
b) az állatmenhelyen elhelyezett eb, 
c) az a speciálisan kiképzett eb, amely súlyosan fogyatékos természetes személy igazolványával rendelkező személy, vagy súlyosan fogyatékos természetes személy igazolványával rendelkező, kíséretre szoruló személy tulajdona vagy melyet ilyen személy használ. 

3/ Az ebadó fizetője természetes vagy jogi személy, aki az eb tulajdonosa vagy az eb tartója, amennyiben nem bizonyítható, ki az eb.tulajdonosa.

4/ Az adó alapját az ebek száma határozza meg. 

5/ A helyileg illetékes település az a település, melynek területén az ebet tartják. 

6/ Az adó mértéke 3,50 euró egy ebre egy naptári évben.

7/ Az adókötelezettség annak a hónapnak az első napjától számítódik, amelyet megelőzően az eb az adó tárgya lett az 1. bekezdés szerint és annak a hónapnak az első napján szűnik meg, amelyet megelőzően az adófizető megszűnt az eb tulajdonosa vagy tartója lenni.

8. §
Közterület-használati adó

1/ Ezen általános érvényű rendelet céljára közterületnek minősülnek azok a nyilvánosság számára elérhető földterületek, amelyek Csallóközcsütörtök község tulajdonában vannak. Jelen törvény alkalmazásában nem számítanak közterületnek azok a telkek, amelyeket a település külön törvény alapján bérbe adott.

2/ A közterület-használati adó tárgya a közterület egyedi célú használata. Közterület sajátos használatának nem számít az a közterület használat, amely a vezetékek és közműhálózatok meghibásodásának vagy balesetének kijavításával függ össze.

3/ Az adófizető természetes vagy jogis személy, aki a közterületet használja.

4/ A közterület-használati adó adóalapja a használt közterület négyzetméterben megadott nagysága.

5/ Az adókulcsot a közterület egyedi célú felhasználására minden megkezdett négyzetméterre és minden megkezdett napra számítva a község ezen ÁÉR-ben a következőképpen határozza meg:
a/ a termékek árusítására használatos vagy szolgáltatások nyújtásához szükséges berendezés rövidtávú (kevesebb, mint 5 nap) elhelyezéséért az átalányilleték 3,50 euró /nap.
b/ a termékek árusítására használatos vagy szolgáltatások nyújtásához szükséges berendezés hosszútávi (több, mint 5 nap) elhelyezéséért 0,050 euró /négyzetméter/nap.
c/ építkezési berendezés és lerakat elhelyezéséért a használat hatodik napjától számítva   0,050 euró /m²/nap.
d/ vidámpark, cirkusz és egyéb szórakoztató attrakciók elhelyezéséért 0,100 euró/ m²/nap.

6/ Az adókötelezettség a közterület használatának a megkezdésével alakul ki és a közterület használatának befejezésével szűnik meg.

7/ Az adóalany, legkésőbb az adókötelezettség létrejöttének napján, köteles bejelenteni sajátos közterület-használati szándékát az adókezelőnek. 

8/ A település, legkésőbb az adókötelezettség létrejöttének napján, egy határozattal kiveti az adót. A kivetett adó, a határozat jogerőre emelkedésétől számított 15 napon belül befizetendő. A település a határozatban részletfizetést és a részletek befizetésének határidejét is megállapíthatja. 

9. §
Árukiadóautomata-adó

1/ Az árukiadóautomata-adó tárgya az olyan berendezés vagy automata gép, amely fizetés ellenében terméket ad ki (továbbiakban: „árusító automaták”).

2/ Az adófizető természetes személy vagy jogi személy, aki az árusító automatákat üzemelteti.

3/ Az adóalapot az árusító automaták száma adja meg.

4/ Az alkoholt és cigarettát nem kínáló egy árusító automata adójának a mértéke 20,00 euró, az alkoholt és cigarettát kínáló egy árusító automata adójának a mértéke 100,00 euró egy naptári évben.

5/ Az adókötelezettség az árusító automaták üzembe helyezésének napjával kezdődik és az üzemeltetés beszüntetésének napjával szűnik meg.

6/ Az adózás céljából az üzemeltető köteles azonosító nyilvántartást vezetni minden árusító automatára önállóan a következő adatokkal:
- az árusító automata azonosító adatai: gyártási száma, gyártási éve és gyártója
- az üzemeltetés színhelye,
- az üzemeltetés kezdetének időpontja
- az adófizető azonosító adatai.

10. §
Játékautomata-adó

1/ A játékautomata-adó tárgyát olyan játékgépek képezik, amelyek fizetség ellenében indulnak el vagy üzemelnek, miközben nem adnak ki pénznyereményt, és a nyilvánosság számára elérhető helyiségekben történik üzemeltetésük (a továbbiakban: „játékgépek”).

2/ Játékgépnek minősülnek:
a) számítógépes játékok futtatására alkalmas elektronikus eszközök, 
b) mechanikus eszközök, elektronikus eszközök, automaták és más berendezések, melyeken szórakoztató játékok játszhatók. 

3/ Az adófizető természetes személy vagy jogi személy, aki üzemelteti a játékgépeket.

4/ A játékautomata-adó adóalapja a játékgépek száma.

5/ Az adó mértéke egy játékgépre 40,00 euró egy naptári évre.

6/ Az adókötelezettség a játékgépek üzembe helyezésének napjával alakul ki és üzemeltetésük befejezésével szűnik meg.

7/ Az adózás céljából az üzemeltető köteles azonosító nyilvántartást vezetni minden játékgépre önállóan a következő adatokkal:
a/ a játékgép gyártási száma, gyártója és gyártási éve
b/ az üzemeltetés színhelye,
c/ az adófizető azonosító adatai
d/ az üzemeltetés kezdetének időpontja

III. rész
Helyi illeték

11. §
A háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetéke

1/ Az illeték a település területén keletkező háztartási  hulladék és az építési törmelék után fizetendő, kivéve az elektromos hulladékot, a természetes személyektől származó használt elemeket és akkumulátorokat, valamint a biológiailag bomló konyhai és étkezdei hulladékot. 

2/ A hulladékgazdálkozás részleteit a község a 3/2012-es számú általános érvényű rendeletével szabályozza a község területén, amely szabályozza a háztartási hulladékkal, építési törmelékkel valamint a biológiailag bomló konyhai és étkezdei hulladékkal való gazdálkodás feltételeit.  

3/ A háztartási hulladék és a kisméretű építkezési hulladék helyi illetékének adózási időszaka a naptári év.

4/ Ha a törvény alább nem rendelkezik másként, az illetéket az adóalany (77.§2-4 bekezdés) fizeti, aki 
a) a település területén állandó lakhellyel,  vagy átmeneti lakhellyel rendelkező természetes személy, vagy aki a település területén lakás, nem lakás céljára szolgáló helyiség vagy építmény vagy annak részének használatára jogosult, vagy olyan objektumot használ, amely nem minősül építménynek, továbbá nem vállalkozási célra kertet, szőlőt, gyümölcsöst, állandó gyepterületet használ a település beépített területén, kivéve az erdőnek számító telkeket34) és az ingatlan-nyilvántartásban vízfelületként bejegyzett telkeket (a továbbiakban csak mint „ingatlan“)
b) olyan jogi személy, aki a település területén található, nem vállalkozás céljára használt ingatlan használatára jogosult, 
c) olyan vállalkozó, aki a település területén található, vállalkozás céljára használt ingatlan használatára jogosult. 

5/ Az illetéket az illetékfizetőtől a meghatározott értékben község számára beszedi és a beszedett illetékért kezeskedik:

a/ az ingatlan tulajdonosa, amennyiben az ingatlan több résztulajdonos résztulajdonában van, vagy amennyiben lakóházról van szó, az illetéket a résztulajdonosok által megbízott képviselő vagy kezelő szedi be és felel érte, amennyiben ezzel a képviselő vagy kezelő egyetért,
b/ a kezelő, amennyiben az ingatlan tulajdonosa az állam, a kerületi önkormányzat vagy a község.

A illetékkulcs:
a)	háztartási hulladék vagy a kisméretű építkezési hulladék literenként 0,014 euró.
b)	káros anyagok nélküli kisméretű építkezési hulladék kilogramonként 0,02 euró.

6a/ Az illeték meghatározása az elszállítás gyakoriságának, az illetékkulcsnak és a hulladékgyűjtő edény űrmértékének a függvénye, amelyet az adófizető használ a háztartási hulladék és a kisméretű építési hulladék gyűjtésének rendszerével összhangban.

6b/ A káros anyagok nélküli kisméretű építkezési hulladék illetékének meghatározása  az illetékkulcsnak és a hulladék összsúlyának szorzata minden hónapra. A káros anyagok nélküli kisméretű építkezési hulladék összsúlya a hulladék mennyiségének összege az egyes mérlegjegyek alapján. A mérlegjegyeket  a  törvény alapján jogosult fizikai vagy jogi személy személy a hulladék gyűjtésére legkésőbb minden hónap utolsó napján leadja az adókezelőnek. 

7/ A hulladék elszállításának gyakorisága községünkben kéthetes rendszerességű, azaz éves 26-szoros elszállítás az 1100 literes, 240 literes, 120 literes hulladékgyűjtő edények és a 100 literes, tipizált hulladékgyűjtő műanyagzsák esetében. Az 1100 literes hulladékgyűjtő edények esetében lehetséges a heti rendszerességű elszállítás megrendelése.

Az illeték alapértéke az éves 26-szoros elszállítás, vagyis a kéthetes gyakoriság esetében:

a/  87,36 euró egy évre a 240 literes hulladékgyűjtő edény esetében,

b/ 43,68 euró egy évre a 120 literes hulladékgyűjtő edény esetében,

c/ 400,40 euró egy évre az 1100 literes hulladékgyűjtő edény esetében,

d/ a háztartási hulladék elszállításának az illetékmértéke a 100 literes tipizált hulladékgyűjtő műanyagzsákok esetében a 0,014 euró/liter  illetékkulcs szintjén van meghatározva literenként (a hulladékgyűjtő műanyagzsákot kizárólag olyan hulladék elszállítására lehet használni, amely a nem szokványos hulladék összegyűjtését szolgálja és nem helyettesíti a hulladékgyűjtő edények használatát).

Az 1100 literes hulladékgyűjtő edények évi 52-szeres, vagyis heti rendszerességű elszállítás esetén az illeték éves szinten 800,80 euró.

8/ A helyi adókról szóló törvény 82. § 3. bekezdése értelmében a község az adóalanynak a kivetett illetéket, a törvény szigorának mérséklésére vagy megszüntetésére vonatkozó kérvénye alapján, határozatban csökkentheti vagy elengedheti.
A helyi adókról szóló törvény 83. § 2. bekezdése értelmében az illetéket csökkenti a következő adóalanyoknak:
a)	62 évnél idősebb természetes személyeknek, akik egyedül élnek az illeték összege 120 literes hulladékgyűjtö - edény esetén 21,84 euró/év
b)	egy másik 62 évnél idősebb természetes személlyel közös háztartásban élő 62 évnél idősebb természetes személynek az illeték összege 120 literes hulladékgyűjtő- edény esetén 31,20 euró/év

9/ Az illetéket a település évente, határozatban veti ki az egész adó-megállapítási időszakra. A kivetett illeték befizetése a határozat jogerőre emelkedése után 15 napon belül esedékes. Az illeték kivetését és hatályosságát a helyi adókról szóló törvény 81 és 81a paragrafusa határozza meg. A község részletfizetést is megállapíthat. A részletfizetés hatályossága és a részletek befizetésének határideje a határozatban van megállapítva.

IV.rész
Átmeneti rendelkezések

§12

1/ Amennyiben a helyi adók adókötelezettsége, az illeték illetékkötelezettsége és a bejelentési kötelezettség 2014. december 31-éig keletkezik, úgy a 2014. október 14-ig hatályos előírások értelmében kell eljárni. 
V. rész
Záró rendelkezések

§13

1/ A helyi adók és helyi illeték kezelését Csallóközcsütörtök község  látja el a polgármester és a megbízott alkalmazottak által. 
2/ Csallóközcsütörtök község főellenőrének nincs megbízott alkalmazotti jogállása a helyi adók kezelése terén.
3/ Amennyiben jelen ÁÉR nem tartalmaz részletes leírást, a helyi adókról szóló törvény és a a Tt. 563/2009. sz., az adóigazgatásról (az adózási rendről) szóló törvénye és módosításai a mérvadók.
4/ Csallóközcsütörtök jelen általános érvényű rendeletét Csallóközcsütörtök helyi önkormányzati képviselő-testülete hagyta jóvá  2017.12.14-én a PL-6/2017-IV-es számú határozatával.
5/ Ez az általános érvényű rendelet a község hirdetőtábláján 2017. december 15-én volt kifüggesztve. A hirdetőtábláról 2017.december 29-én lett levéve.
6/ Ezen általános érvényű rendelet módosításait és kiegészítéseit Csallóközcsütörtök helyi önkormányzati képviselő-testülete hagyja jóvá.
7/ Ezen  általános érvényű rendelet 2018. január 1-jén lép hatályba.

       Mgr. Őry Péter, polgármester